Hiányérzet a filmen | 13 |
A film összetett művészet, mégis úgy alkotják, mint a képsort | |
A vizuális kultúra jellege | |
A hang szerepe a filmekben nem kielégítő | |
A hiányok felsorolása | |
A filmek zöme csak hangosított, nem hangosfilm | |
A csak képben való gondolkozás hátrányai | |
A kritika nem foglalkozik a film hangelemzésével | |
A hangzásigények felélesztése | |
Új alkotásszemléleti rendszer | |
Legyen a nézőből néző-hallgató | |
Hangtörténeti áttekintés | 21 |
A hang előbb született, mint a Lumiére-film | |
A hangot pótolták a zongorával, majd narrátorokkal, később megszakították a képfolyamot feliratokkal | |
Filmzenekarok működése a hangosfilm korszaka előtt | |
Divatok és ellenállás az első hangosfilmekkel szemben | |
A hang visszahúzódó szerep és küzdelem a hangosfilm megmaradásáért | |
A talkie világa, majd a slágervilág | |
Szabadtéri filmek és szinpadiasság | |
A hang életformái három évtizeden át | |
Minden filmremekműnek hangoldala is van | |
A művészet és a technika kapcsolata | |
A hangvilág megismerése, a hangfajták rendszerezése | 29 |
A film hangoldalának hiányzik az irodalma | |
Hangkategóriák | |
A beszéd mint hangmimika | |
A mikrofonos nyelv nem azonos hatású az élő beszéddel | |
A mikrofon elleni hibák s a mikrofonfegyelem | |
Az arcmimika és a hangmimika összehasonlítása | |
Az indulat és a hang | |
Szópárbaj | |
A tömeghang | |
Állathangok | |
Az ének, énekes filmek | |
A zene mint hangkategória | |
A zene helytelen és helyes felhasználási módjai | |
A zene zörejessége | |
A tonalitás befolyása a kifejezésre | |
Belső felépítés zenével | |
Sok vagy kevés hangszín | |
A zenét nem a látvány szabja meg, hanem a film | |
A zörejek és fajtái | |
A zörej kifejezésbeli rugalmassága | |
A zörej atmoszféra-teremtő hatása | |
A zörej kiváló anyagszerűsége | |
A zörej térbeli jelentősége | |
Hamis utózengés a szabadtérben | |
A filmszínházak akusztikája, rossz utózengése | |
Neszek és atmoszférák | |
A zörejek tömeghangja | |
Zörejpárti és zenepárti rendezés | |
Az elektronikus hangok kategóriája | |
Elektronikus hangszerek | |
Az elektronikus hatások divatja | |
Musique concréte | |
Példák az elektronikus hangzásokra | |
A hatásos hangfajták kiválasztása | 71 |
Gyakori jelenség a hang zsúfolása a filmekben | |
Egyszerű, de a legjobban illő hatóelemek kiemelése | |
A színészeket alakító művészek | |
Beszédművészet és mikrofonhang | |
Technológiai előkészítő munkák | |
A film helyszíneinek kiválogatása és a sorrend megtervezése | |
A technikai forgatókönyv hibái | |
Szükséges-e a forgatókönyv a filmalkotáshoz? | |
A képplánok | |
A hangplánok látszólagos hiánya | |
Két szalagot kell megszerkeszteni a filmhez | |
A forgatókönyv elvetésének következménye | |
A hang figyelemkeltő erejét ki kell használni | |
A hangokkal is montázsok teremthetők | |
Példa a hangmontázsra | |
Hallószögek a forgatókönyvben | |
A hangplánok | |
A hang formanyelvi meghatározásai | |
A hang megalkotása külön szakági folyamat | |
A hangalkotás fizikai oldala. A hangfelvétel és a filmszínház technológiája | 104 |
A hangfolyam sok menetben készül, és rendkívül rugalmasan módosítható | |
Nagymértékű bontottság a hangban | |
A mikrofon törvényszerűségei elütnek a fül tulajdonságaitól | |
A hangfelvételek zörejelőnyössége | |
A hangkamera nem egy gép, mint a képkamera, hanem több tagú, de együttműködő berendezés | |
Vezérhangkészítés | |
Drámai és fizikai csend | |
A szabadtér hangi jellegzetességei a felvételtechnikában | |
Akusztikai burkolatok a szinkronizálóteremben | |
Térérzeti problémák | |
Az eredeti beszédfelvétel és a szinkronizált beszéd előnyei | |
Atmoszférahangok a szabadtérben | |
A beszédszinkornizálás technológiája | |
Utóhangosítás | |
A már felvett beszédszalag újraalkotása | |
A beszéd rögzítési technológiája | |
Mi a hangfelvételben a mechanizmus és mi benne a művészet? | |
Hangátírás magnóhangról fényhangra | |
Zenefelvételek és zeneműterem | |
Előhang és play back | |
Zengetési folyamatok | |
A zene részekre bontása és újraépítése | |
Tánczenei felvételek | |
Zörejszinkron | |
Zajbrigád | |
A zörejfajták keverése | |
Beszéd-, zene-, zörejszalagok keverése | |
Hangtrükkök | |
A filmszínház hangtechnikája | |
A hangalkotás esztétikai sajátossága | 155 |
Hangból hangzást kell teremteni, hangosított film helyett hangosfilmet | |
Két folyamat - egy cél érdekében | |
Az alkotó átitatottsága hanggal, hangban való gondolkozás | |
A hangfolyamat rendkívüli variálhatósága | |
A könnyű hangkamera előnye | |
A hangoperatőr alkot a kamerájával | |
A színészhangok kiválasztása és a hangoperatőr | |
A hang megnő az emberhez képest, jelentősebbé válik a filmen, mint az életben | |
Hangáttétel | |
A hangoperatőr működésével más értelmet is adhat az elhangzottaknak | |
A színházban nincs hangáttétel, a televízióban van, de kisebb, mint a filmen | |
A kép- és a hangoperatőr munkája munkája közvetítő művészet | |
Az alkotó művészek szereplését hangilag a hangoperatőr véglegesíti | |
A hang hatóterülete a nagy dimenziós mozitérben van | |
A keverés művészete | |
A hang lejátszása már mechanikus művelet | |
A hangoperatőr munkái: hangkiemelés, távolítás és közelítés, hallópontok létesítése, szenvedélyfokozás hanggal, térbeliség és időbeliség szabályozása, lassítás és gyorsítás, értelmezés | |
Ezek mind egyéni tevékenységek, személyek szerint különbözőek | |
A hangfolyam újraalkotása történik az idegen nyelvű filmek hazai átültetésével | |
A hanggal az eredeti film is megváltozhat | |
A szinkronizálás bizonyítja, hogy a film hangfolyama milyen érzékenyen befolyásolja a művet | |
Fonetikai, tartalmi és karakteri szinkrónia | |
Szinkronrendező, műfordító és hangoperatőr a szinkronizálásban | |
Szinkronszínészek | |
A képi és hangi folyamatok egyesítése | 191 |
A mai ember már könnyen áttekint a pillanatokat, inkább összhatásokat vár a művészektől | |
A film összetett művészet | |
A külön folyamatok külön működnek, de együtt hatnak | |
A kész film már felszabadul az eszközszerűségtől (csak vetítőgép kell hozzá) | |
Nem a felvételekkel fejeződik be a film, hanem akkor még az összeállítás művészi feladatai következnek | |
A vágó a film féltett kifejezési folyamataival tevékenykedik | |
Rövidít, told, cserél, ritmizál, izgalmat fokoz, montázst készít | |
A film összeállítója ábrázoló művész | |
A kép- és hangszalag relatív kapcsolódási lehetőségei: a hang a képen kívüli (nem látott térről szól) vagy ellenpontosan hat a képpel, vagy szembeállítva jellemez a képpel | |
Érdekes kísérlet lehet a vágószobában kielemezni, hogy egy adott filmben inkább a képi vagy a hangi folyamatok a hatásosak? | |
A filmhang kritikája | 206 |
Nagy hiány van a filmhang bírálatában | |
Nem jelennek meg hangkritikák | |
A kritika elősegíthetné az általános hangi kultúra fejlődését, a hang meghallását | |
A hangigényesség és a hangízlés fejlesztésének bírálati szempontjai | |
Már az alkalmi értékek (ötletek) is eredményesebbek, mint az esetlegességek | |
Igazi értékeket azonban a filmen az átitatottság, a hangban is gondolkozás ad | |
A mit és hogyan kérdések felvetése a hang bírálatában | |
A hanganyag sajátosságai, kiemelések, lélektani utalások, stílusegység (Nem esik-e szét képre és hangra a film?) | |
Szinkronhibák, térbeliség, időbeliség, hangi atmoszférák, ritmusok bírálati szempontjai | |
Gyakorlati példák a filmbírálatra (Élektra, Rettenetes Iván, Szerelmem, Hirosima, Szegénylegények) | |
A filmhang jövője | 226 |
A technikai fejlődés alkalmat ad a művészet fejlődésére, azonban viszont is érvényesül a kölcsönhatás | |
A filmfejlesztés technikai irányzata a minél nagyobb térnyerés, képben és hangban | |
A képfejlesztés irányzatai: szélesvásznas módszerek, körmozi, gömbmozi, polyinszcenálási kezdeményezések | |
A sztereokép még nem fejlődött ki | |
Viszont a hangban már elterjedésre alkalmas térhangeljárások működnek | |
A hangforrások lokalizálhatók, a hang vándorolhat a nézőtéren, sőt több hang több irányból szólhat egy időben | |
Gyakorlati megoldások a térhangeljárásban | |
A térhang hatása | |
Az ambiofónia előnyei | |
A hagntér leképezhető a vételben | |
A jövőben kifejlődhet a térfilm | |
Új film-formanyelv várható | |
Esztétikailag bármely filmeljárásban az a döntő, hogy külön kell alkotni kétféle folyamatot | |
A jövőben is a filmről fognak beszélni, nem képről, tehát nemcsak látvány lesz a film | |
Át kell állni alkotói vonalon az összművészeti szemléletre | |
El kell fogadni a hangfolyamot mint önálló művészeti ágat | |
Bármely új módszer következzék is, a hangfolyam abban szerepet fog játszani | |
A film hangjának rangra emelése minőségemelést jelent a filmre nézve | |
Szakirodalom | 245 |